Újabb rekordot ért el a honosított migránsok száma Németországban
Németországban rohamosan nő a honosítások száma: a Szövetségi Statisztikai Hivatal szerint 2023-ban több mint kétszázezer migráns vált német állampolgárrá – írja a V4NA nemzetközi hírügynökségre hivatkozva a Magyar Nemzet.Ebből messze a legnagyobb csoportot a szírek alkotják, akik közül 75485-en válnak állampolgárrá 2023-ban. A második helyen a Törökországból érkező migránsok állnak, akik 10735 német útlevelet kaptak, míg a harmadik helyen Irak áll 10710 új állampolgárral.
A Remix News számolt be arról, hogy az Alternatíva Németországért (AfD) és a Kereszténydemokrata Unió (CDU) egyaránt élesen bírálta a kormányt, miután napvilágot láttak a statisztikák. Az AfD azonban, miközben támadta a jelenlegi kormány bevándorláspolitikáját, azt is megjegyezte, hogy a honosított migránsok közül sokan szíriaiak, akiket Angela Merkel korábbi CDU-s kancellár hívott be 2015-ben és 2016-ban.
„Ez több ember, mint Potsdam, Saarbrücken vagy Leverkusen lakossága. A honosítások száma tehát történelmi rekordot ért el, miközben a kormány és a kereszténydemokraták azt akarják elhitetni velünk, hogy a migrációt korlátozzák. A valóságban ez a rekordszám a 2014 és 2016 közötti tömeges szíriai bevándorlás eredménye, amelyet az Angela Merkel vezette akkori CDU-s szövetségi kormány hozott ránk”
– reagált az AfD. Az év elején egy olyan törvényt fogadtak el Németországban, amely jelentősen megkönnyítette a migránsok honosítását, jegyzi meg cikkében a Magyar Nemzet.
Az adatokból kiderül, hogy a 2023-ban német útlevelet kapott szíriai állampolgárok átlagosan 24,5 évesek voltak, és 64 százalékuk férfi volt. Átlagosan hat-hét évet éltek Németországban, mielőtt német állampolgárságot kaptak. Házastársak és kiskorú gyermekek is honosíthatók minimális tartózkodási idő nélkül.
A bevándorlási törvény korábbi változásai nyomán az is módosult, hogy külföldi szülők gyermekeként az országban születettek hogyan kapják meg az állampolgárságot. 2000. január 1. előtt azok a gyermekek, akiknek nem volt legalább egy német szülőjük, nem kaphattak német útlevelet. A jogszabályváltozást követően az állampolgárság fogalma a származás helyett azon alapult, hogy a gyermek Németországban született-e. Ez azt jelenti, hogy két külföldinek lehetett gyermeke Németországban, és a gyermek automatikusan német útlevelet kapott, feltéve, hogy az egyik szülő nyolc éve Németországban élt.
Az új szabályok nyomán 2000 óta évente negyvenezer új német állampolgár lett, és több mint nyolcszázezer olyan gyermek kapott német útlevelet, akinek két külföldi szülője volt – ismerteti a Szövetségi Migrációs és Menekültügyi Hivatal (BAMF) adatait a Magyar Nemzet.
Míg számos nagyvállalkozás-párti közgazdász és a baloldali-liberális spektrumhoz tartozó személy azzal érvel, hogy a bevándorlás szinte csak előnyökkel jár, Németország hatalmas bevándorlónépessége komoly társadalmi és politikai költségekkel járt.
Németország évente mintegy 36 milliárd eurót költ az újonnan érkezettek szociális ellátására, integrációjára és lakhatására, ami azt eredményezte, hogy az ország gyorsan hatalmas adósságot halmozott fel. E bevándorlók milliói munkanélküliek vagy alulfoglalkoztatottak maradnak. Németország oktatási rendszere is komoly terheknek van kitéve, az iskolai erőszak robbanásszerűen megnőtt.
Németország lakásválsága is felgyorsult a tömeges bevándorlás miatt, miközben a baloldali-liberális establishment nem hajlandó elismerni az egyre növekvő népesség környezeti hatásait az amúgy is zsúfolt országban.
Figyelemre méltó, hogy a bűnözők külföldi aránya is magasabbra szökött: 2023-ban az összes bűncselekmény 41 százalékát külföldiek követték el, ami új rekordot jelent. Ráadásul az erőszakos bűncselekmények, például a gyilkosság, a testi sértés, a nemi erőszak és a csoportos nemi erőszak tekintetében még magasabb az arányuk.
A teljes cikket a Magyar Nemzet oldalán olvashatják.